![](http://i.id24.bg/img/loader.gif)
ЗАРЕЖДАНЕ...
Децата от най-бедните домакинства се възползват най-малко от публичното финансиране за образование | ||||||
| ||||||
Докладът "Трансформиране на образованието чрез справедливо финансиране“ отбелязва, че средно най-бедната една пета от учащите се възползват само от 16% от публичното финансиране за образование в сравнение с най-богатите, които се възползват от 28%. В страните с ниски доходи само 11% от публичното финансиране за образование достигат до най-бедните деца и младежи, докато до най-богатите достигат 42%. В България 13% от публичното финансиране за образование стигат до децата от най-бедните домакинства, а 25% – до най-богатите. В страната ни процентът, от който се възползват най-бедните, е под средния от 17% за държавите със средни към високи доходи. "Не постигаме най-доброто за децата. Твърде много образователни системи в света инвестират най-малко в тези деца, които се нуждаят най-много“, заяви изпълнителният директор на УНИЦЕФ Катрин Ръсел. "Инвестициите в образованието на най-бедните деца е най-ефективният начин да осигурим бъдеще за децата, общностите и страните. Истинският напредък може да дойде само когато инвестираме във всяко дете, навсякъде“, допълни тя. "В рамките на новата ни програма за страната (2023-2027) УНИЦЕФ България ще продължи да подкрепя усилията на МОН, общини и други партньори за осигуряване на достъп до качествено и приобщаващо образование, включително ранно учене, за всяко дете. За да намалим неравенствата, трябва да поставим фокус върху най-уязвимите и най-изключените – децата с увреждания, децата от най-бедните домакинства, ромските деца и децата бежанци“, заяви Кристина де Бройн, представител на УНИЦЕФ в България. Докладът изследва колко харчат правителствата за предучилищно, начално, основно, средно и висше образование в 102 държави. Изводите сочат, че ако публичните ресурси за образование, насочени към най-бедните, се увеличат с 1 процентен пункт, това може да извади 35 милиона деца на възраст между 7 и 10 г. от образователната бедност. Изследването отбелязва, че по света публичните разходи за образование е по-вероятно да достигнат учащите от по-богати домакинства в страните с ниски и средни доходи. Неравенството е най-видимо в страните с ниски доходи. Няколко примера показват, че учениците от най-богатите домакинства се възползват от над 6 пъти повече публични разходи за образование в сравнение с най-бедните. Въпреки че неравенството е по-малко в страните с високи доходи, където най-богатите обикновено се възползват от 1,1 до 1,6 пъти повече от най-бедните, Франция и Уругвай са страните с най-голямо неравенство по този показател. Според доклада, децата, които живеят в бедност, е по-малко вероятно да имат достъп до училище и по-вероятно да отпаднат по-рано. Те по-рядко присъстват в по-високите нива на образование, които получават повече публично финансиране на глава от населението. Децата от по-бедни семейства по-често живеят в отдалечени и селски райони, където обикновено няма достатъчно достъп до услуги и до интернет. Дори и преди пандемията от COVID-19 образователните системи по света не успяват да постигнат най-доброто за децата – стотици милиони деца в училище не усвояват основни умения за четене и математика. По последни данни две трети от всички 10-годишни деца в света не могат да прочетат и разберат проста писмена история. В България всяко осмо дете в края на четвърти клас не може да прочете и разбере прост текст. Според доклада, основна стъпка към справянето с образователната криза за правителствата е да осигурят справедливо финансиране и да поставят като приоритет парите за образование, включително като се фокусират върху базовите знания. Това означава осигуряване на публични финанси за предучилищно и начално училищно образование за всички деца и включването на най-бедните и маргинализираните групи в по-високите нива на образование. Други изводи от доклада: · В последното десетилетие разходите за публично образование са станали по-справедливи в 60% от страните, за които има данни · Въпреки това почти една трета от страните харчат по-малко от 15% от финансирането за образование за най-бедните. Сред страните с ниски доходи този дял е шокиращо висок – 80%. · В 1 от всеки 10 страни децата от най-богатите домакинства получават четири пъти повече средства за образование в сравнение с тези от най-бедните. · При призивите за финансиране на образованието по време на хуманитарни кризи често се откликва само на 10-30% от нуждите, като се наблюдават огромни неравенства в страните и регионите Нужни са спешни действия, за да се гарантира, че средствата за образование достигат до всеки ученик. Докладът набелязва 4 ключови препоръки: по-справедливо публично финансиране на образованието; приоритизиране на публичните средства за базови знания; мониторинг и справедливо разпределение на помощта за образование в развиващите се страни и в ситуации на хуманитарни кризи; инвестиции в иновативни начини за предоставяне на образование. |
За контакти:
тел.: 0888 53 26 24
novini@varna24.bg